Nye perspektiver på kulturarven gennem forskning
Augustinus Fonden ønsker at gøre en forskel for forskning i kulturarv i Danmark og for samarbejdet mellem forskningsinstitutionerne. Ved at tilbyde frie midler både til styrkelse af forskningsmiljøerne og til at fremme mulighederne for tværfagligt samarbejde mellem museer, universiteter og forskningsmiljøer, støtter fonden den humanistiske vidensproduktion i Danmark.
Forskningsindsatsen bidrager til bevaring, forståelse og formidling af vores fælles kulturarv. Samtidig er indsatsen med til at skabe kompetenceopbygning i forskende kulturinstitutioner såvel som et øget fokus på tværfagligt samarbejde.
Der er afsat op til 40 mio. kr. årligt i perioden 2024-2026 til forskningsindsatsen.
Årets ansøgningsrunde var åbent i perioden 1. februar til 15. maj 2024.
Nøgletal 2023
Samlede støtte til forskning i kulturarv i 2023. (Vær opmærksom på at puljen er hævet til 40 mio. kr. årligt fra 2024.)
Antal projekter, der har modtaget støtte i 2023
6% af fondens samlede støtte gik i 2023 til forskning i kulturarv
Strategi og vejledning
Ansøgningsopslag forskning i kulturarv 2024
Strategi og vejledning
Ansøgningsopslag forskning i kulturarv 2024
220.8kb
Download
Strategi og vejledning
Vejledning og budgeteksempel 2024
Strategi og vejledning
Vejledning og budgeteksempel 2024
296.8kb
Download
Uddelinger
Alle uddelinger 2023: Forskning i kulturarv 2023
Uddelinger
Alle uddelinger 2023: Forskning i kulturarv 2023
77.6kb
Download
Forskningsfelt
Augustinus Fonden har særligt fokus på at støtte vidensopbygning inden for de uddelingsområder, som er centrale i fondens filantropiske strategi:
- kulturhistorie i bredeste forstand,
- arkæologi,
- musik,
- scenekunst,
- billedkunst,
- litteratur og
- klassiske sprog samt sprog fra den oprindelige nordiske sprogkreds, når denne forskning bidrager til forståelsen af kulturarven
Hvem kan søge støtte?
Forskningsmiljøer ved danskforankrede institutioner, universiteter og museer, der driver forskning af høj kvalitet
Ph.d.- og postdoc-projekter kan støttes, når de er funderet i et etableret forskningsmiljø og søges som en del af et større projekt
![](https://cdn.sanity.io/images/2zozkngb/production/a89bbd509f3d3544c6ac4e34a31b2d38212b9b5c-5568x3712.jpg?w=1920&q=50&auto=format)
Projekteksempel
Beredskab i Danmark i tilfælde af atomkrig
Aalborg Universitet, Institut for Politik og Samfund, og Nordjyske Museer er gået sammen om at forske i en underbelyst del af koldkrigstiden i Danmark. Projektet ”Atomkrig, risikorationaler og det civile beredskab i Danmark 1956-1979” udforsker og formidler historien om det civile beredskab, der spillede en afgørende rolle med at sikre samfundets overlevelse i tilfælde af atomkrig.
Projektet vil analysere den datidige planlægning af beredskabet og samtidig diskutere, hvordan vi i moderne samfund mere generelt håndterer risiko.
Foto: Lars Horn og Nordjyske Museer
![](https://cdn.sanity.io/images/2zozkngb/production/7339dafdb0a00205d71bcb00dbc724f81505a811-3840x2160.png?w=1920&q=50&auto=format)
Faglig indsigt
Bedømmelsesudvalg
I bedømmelsen af forskningsansøgningerne inddrager Fonden et rådgiverudvalg bestående af en gruppe forskere og fagpersoner inden for kulturarvsforskningen, der har indsigt i såvel det nationale som det internationale forskningsområde, der falder inden for fondens støttefelt. Rådgiverne bidrager med en faglig bedømmelse af modtagne relevante ansøgninger til brug for bestyrelsens beslutning om midlernes fordeling.
Fakta om forskningsindsatsen og ansøgningsproces
Fonden har afsat en pulje på op til 40 millioner kroner pr. år i perioden 2024-2026, i alt 120 millioner kroner. Puljen bliver opslået én gang årligt – henholdsvis i foråret 2024, 2025 og 2026.
Download vores vejledning her på siden for mere information om ansøgninger til fonden.
![](https://cdn.sanity.io/images/2zozkngb/production/d1a2054416e066e9526d86f8b5cf493dcdbff153-4912x6784.jpg?w=1920&q=50&auto=format)
Projekteksempel
Kulturel og historisk betydning af videnskabeligt materiale
Danmarks nationale herbarium rummer omkring tre millioner ark med pressede planter. Store unikke delsamlinger blev opbygget i oplysningstiden i det 18. århundrede og i kolonitiden. I et forskningsprojekt udforsker Statens Naturhistoriske Museum den kulturelle og historiske betydning af herbariummateriale og indsamling for samfund i Danmark, Grønland, Ghana, Vestindien og Brasilien.
Foto: Courtesy Natural History Museum of Denmark / Statens Naturhistoriske Museum